Logo
Keresés
Keresés
Navigáció
Vádlottak: 84 / 1734
Balogh János
Életrajz
1934. 10. 19. Rakamaz
Foglalkozása a peres iratok szerint: esztergályos, határőr
Baráth József és társai pere
A per
A per vádlottjai 1955-ben a határőrségnél töltötték katonai szolgálatukat, onnan szöktek át Ausztriába. A forradalom kitörésének hírére elhatározták, hogy hazatérnek. Miután október 30-án átlépték a határt, elfogták, és Sopronba szállították őket. Másnap mindannyiukat elengedték, és a három vádlott elindult Debrecenbe, ahová november 3-án érkeztek meg. Az éjszakát – Vereczkei György kivételével – a helyi forradalmi bizottmány épületében töltötték, ahol másnap a szovjet csapatok letartóztatták, majd átadták őket a magyar hatóságoknak. Az elsőfokú bíróság bűnösnek mondta ki a vádlottakat csoportosan elkövetett külföldre szökés, hűtlenség, szervezkedés és tiltott határátlépés bűntettében. Baráth Józsefet életfogytiglanra ítélte, a többieket tíztől tizenkét évig terjedő börtönnel sújtotta. A hűtlenség az esetükben abban merült ki, hogy Nyugatra szökésüket követően ottani kihallgatóiknak beszámoltak a katonaidejük alatt tapasztalt körülményekről. A szervezkedés vádja pedig arra a nem bizonyított feltevésre épült, hogy azzal a szándékkal tértek haza, hogy bekapcsolódjanak a forradalomba. Baráth esetében súlyosbító körülményként értékelték büntetett előéletét, ugyanis társadalmi tulajdon elleni lopás és orgazdaság miatt korábban másfél év börtönt kapott. (Az elkövetett cselekmény részletei nem ismeretesek.) A bíróság mind a négy vádlottnál enyhítő tényezőnek tekintette fiatal korukat, ami közrejátszott abban, hogy „bedőltek a nyugati propaganda állításainak”, ezért nem tartotta szükségesnek a legsúlyosabb büntetés kiszabását. Egy szigorúan titkos rendelet értelmében ugyanis 1956 előtt halálbüntetés járt azért, ha valaki fegyveres testület tagjaként Nyugatra szökött. Sőt, tettéért még közvetlen hozzátartozóit is elítélték. Miután a vádlottak az 1957. augusztus 8-i másodfokú tárgyaláson az esetlegesen még súlyosabb büntetés elkerülése érdekében visszavonták fellebbezéseiket, a Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiumának Szimler János hadbíró alezredes vezette különtanácsa megállapította az elsőfokú ítélet jogerőre emelkedését. Baráth József 1971. november 4-én szabadult a börtönből.
1956.
11. 08.
— 1957.
04. 22.
Vizsgálati szakasz
Gyanúsított
Főkihallgató
Nyomozó szerv
Balogh János
Nyomozati
cselekmények
Wéber Ferenc százados
Bánfalvi Nándor r. hadnagy
Hajdú-Bihar Megyei RFK Politikai Nyomozó Osztály Vizsgálati Alosztály
Határőrség-parancsnokság
Társak
1956.
12. 17.
— 1957.
05. 02.
Ügyészségi szakasz
Gyanúsított
Ügyész
Ügyészség
Balogh János
Intézkedések
Turay Miklós főhadnagy
Sólyom Károly százados
Debreceni Helyőrségi Katonai Ügyészség
Vádiratban
foglalt vád
Társak
1957.
05. 28.
— 0957.
05. 28.
Bírósági szakasz
Elsőfokú eljárás
1957. 05. 28. — 0957. 05. 28.
Perszám
Eljáró bíróság
Tárgyalás módja
Helyszíne
Tárgyalási napok
B.IV.0035/1957
Budapesti Katonai Bíróság
zárt
Budapest
1957.05.28.
Vádlottak
Bírói tanács
A tárgyaláson eljáró ügyész
IV.
Balogh János
Odler János hb. főhadnagy
tanácsvezető bíró
dr. Valachi László alezredes
Társak
Szép Géza alezredes
katonai ülnök
Kemenes János őrnagy
katonai ülnök
Ítélet
Száma: B.IV.0035/1957
Kihirdetés helye: Budapest
Időpontja: 1957. 05. 28.
Vádlottak
Főbüntetés
Vagyoni mellékbüntetés
Vádak
Az ítélet jogerős?
IV.
Balogh János
15 év börtön
teljes vagyonelkobzás
ítéletben foglalt
igen
Társak