Logo
Keresés
Keresés
Navigáció
Vádlottak: 1255 / 1734
Renn Sándor
Életrajz
1903. 06. 04. Homonna
Foglalkozása a peres iratok szerint: segédpincér
Csák Gábor és társai pere
A per
A Nagy-budapesti Központi Munkástanács 48 órás sztrájkfelhívásának és az 1956. december 8-i salgótarjáni vérengzésnek a hírére Egerben december 10-én tüntetők gyülekeztek az első világháborús emlékműnél. Többségük nő volt. Másnap délután ugyanott újabb tüntetés kezdődött: a tömeg szovjetellenes jelszavakat skandált, kommunista jelképeket – többek között szovjet zászlót és vörös csillagot – zúzott össze, és az országos sztrájkot éltette. A börtön előtt a foglyok szabadon bocsátását követelték, majd a nyomdában röplapokat nyomtattak. A sokaságot egy karhatalmi szakasz élén egy rendőr százados próbálta feloszlatni, ám miután emberei cserben hagyták, a tömeg súlyosan bántalmazta. Az éppen a városba érkező Gyurkó Lajos vezérőrnagy a történtek hírére a tömegbe lövetett, aminek következtében ketten meghaltak. Gyurkó a másnapi tüntetést is fegyverrel verte szét, akkor hatan vesztették életüket. Egerben a sortüzek általános rettegést keltettek, de néhány fiatal épp ezek miatt határozta el magát az ellenállásra. December 17-én néhány fiatal, aki a forradalom idején nemzetőr volt, Csák Gábor, Bartók Miklós és Nyúl Mihály létrehozta a Bolsevizmus Elleni Harci Csoportot (BEHCS). Fedőneveket tartalmazó tagsági könyveket készítettek, és elővették november 4-e után elrejtett fegyvereiket. A nyomozás eredményei szerint beszervezési próbálkozásaik többsége kudarccal végződött, és noha állítólag öt egri kommunista funkcionárius ellen is merényletet terveztek, ezek végrehajtását meg sem kísérelték. 1958 tavaszán a szervezet anélkül oszlott fel, hogy tagjai annak létrehozásán túl bármit is tettek volna. Az elsőfokú bíróság három vádlottat, Csák Gábort, Bartók Miklóst és Nyúl Mihályt életfogytiglani börtönbüntetésre ítélt. (Nyúl Mihály büntetését másodfokon tizenöt évre enyhítették.) Az ügyész végindítványában halálbüntetést kért rájuk, de a hadbírók arra hivatkozva, hogy a vádlottak és a szervezetük is „primitív” szinten állt, nem látták szükségesnek a legsúlyosabb büntetés kiszabását.
1958.
02. 15.
— 1958.
04. 28.
Vizsgálati szakasz
Gyanúsított
Főkihallgató
Nyomozó szerv
Renn Sándor
Nyomozati
cselekmények
Tóth Ernő százados
BM II/1. (Katonai Elhárító) Osztály
Társak
1958.
05. 14.
— 1958.
05. 26.
Ügyészségi szakasz
Gyanúsított
Ügyész
Ügyészség
Renn Sándor
Intézkedések
dr. Tóth Antal őrnagy
dr. Kapfinger Tibor őrnagy
Budapesti Katonai Ügyészség
Vádiratban
foglalt vád
Társak
1958.
06. 30.
Bírósági szakasz
Elsőfokú eljárás
1958. 06. 30.
Perszám
Eljáró bíróság
Tárgyalás módja
Helyszíne
Tárgyalási napok
B.IV.322/1958
Budapesti Katonai Bíróság
zárt
Budapest
1958.06.30.
Vádlottak
Bírói tanács
A tárgyaláson eljáró ügyész
VI.
Renn Sándor
Odler János hb. százados
tanácsvezető bíró
dr. Kardos Béla alezredes
Társak
Nagy József százados
katonai ülnök
Komlódi József százados
katonai ülnök
Ítélet
Száma: B.IV.322/1958
Kihirdetés helye: Budapest
Időpontja: 1958. 06. 30.
Vádlottak
Főbüntetés
Vagyoni mellékbüntetés
Vádak
Az ítélet jogerős?
VI.
Renn Sándor
1 év 4 hónap börtön
nem
ítéletben foglalt
igen
Társak
Másodfokú eljárás
1958. 09. 12.
Perszám
Eljáró bíróság
Tárgyalás módja
Helyszíne
Tárgyalási napok
Katf.Kt.665/1958
Legfelsőbb Bíróság Katonai Kollégiuma különtanácsa
zárt
Budapest
1958.09.12.
Vádlottak
Bírói tanács
A tárgyaláson eljáró ügyész
Társak
dr. Szimler János hb. alezredes
tanácsvezető bíró
dr. Valachi László hb. alezredes
Muczina Ferenc ezredes
katonai ülnök
Szebeni György alezredes
katonai ülnök
Szalay Ervin alezredes
katonai ülnök
Badánti Antal r. alezredes
katonai ülnök
Ítélet
Száma: Katf.Kt.665/1958
Kihirdetés helye: Budapest
Időpontja: 1958. 09. 12.
Vádlottak
Főbüntetés
Vagyoni mellékbüntetés
Vádak
Az ítélet jogerős?
Társak